home
***
CD-ROM
|
disk
|
FTP
|
other
***
search
/
Chip 1996 April
/
CHIP 1996 aprilis (CD06).zip
/
CHIP_CD06.ISO
/
hypertxt.arj
/
92
/
SKRUMEDA.CD
< prev
next >
Wrap
Text File
|
1995-09-11
|
7KB
|
111 lines
@VTRENDEK '92-RE@N
Decemberi Compfair beszámolónk kapcsán olvasóink már
megismerhették amerikai szakértônket, Bart Skrumedát. A
tavaszi vásárokra készülve ezúttal a jövôrôl kértük ki
véleményét.
A személyi számítógépek piaca már több mint tíz éves. Az
utolsó három-öt évben egyre újabb és gyorsabb chipek,
valamint régi szoftvertémák új variációi jelentek meg
(táblázatkezelôk, szövegszerkesztôk, adatbázis-kezelôk).
Ennek ellenére az utóbbi pár évben nem sok termék volt,
amely komoly hatással lett volna a piacra; olyan hatással,
amely elegendô lenne radikálisan új szoftver vagy hardver
megteremtésére. A világ számítógéppiacán megfigyelhetô
jelenségek alapján tennék néhány elôrejelzést az
elkövetkezendô évre.
Ebben az évben jelent meg az az új hardver termék, amely
szerintem rendkívül hasznos, és gyorsan el fog terjedni, bár
nem kifejezetten az üzleti élet területére készült: a
fényceruzás számítógép. Ez egy kicsi, jegyzetblokk méretû
készülék, amelybe az adatok speciális ceruzával vihetôk be.
A közeljövôben még nem várhatók ehhez olyan általános
használatra készült szoftvercsomagok (táblázatkezelôk vagy
szövegszerkesztôk), amelyek valóban kihasználnák a
fényceruzás számítógépek lehetôségeit. Ehelyett a cégek
saját szoftvereket fejlesztenek ki, amelyek az üzleti
szükségleteikhez igazodnak. ""Okos formanyomtatványok"
használatával (olyan szoftver, amely a képernyôn
megjelenített formanyomtatvány kezelését segíti) a
fényceruzás számítógépek növelik a munka hatákonyságát
azoknál, akik testi fogyatékosság vagy munkájuk természete
miatt nem tudják használni a billentyûzetet.
A fényceruzás számítógépek és a vezetéknélküli modemek
új irányítási lehetôséget adnak a gyárak és áruházak kezébe.
A kiszolgáló személyzetnek nem kell a számítógép elôtt ülve
bevinni az adatokat, a fényceruzás rendszereken keresztül
sétálva, mozgás közben gyûjthetnek, küldhetnek és kaphatnak
információkat. Az új készülék használata elônyös azokban az
iparágakban is, ahol nagy mennyiségû információt gyûjtenek
formanyomtatványokon. De hasznosan alkalmazhatják az
ügynökök, az ügyfélszolgálatok munkatársai és mindazok, akik
információk gyûjtésével és elemzésével foglalkoznak.
Az elmúlt évben a Windows 3.0 alaposan felrázta a
DOS--piacot. A korábbi Windows--változatokhoz képest nagy
elôrelépés, de mivel még mindig a DOS-on alapul, örökli
annak korlátait és hiányosságait is. A Windows 3.1
finomított változat, de a nagy elôrelépés szerintem a True
Type lesz, amely sokkal pontosabban jeleníti meg a fontokat
a képenyôn. Korlátai ellenére a Windows továbbra is
sláger-szoftver marad, a hozzá írt számos programmal együtt.
Az operációs rendszerek harcában egyelôre nincs hosszú
távú gyôztes. Az ACE, amelyet a Compaq, a Digital Equipment,
a Microsoft, az SCO és mindazok, akik Intel és Mips chipeket
használnak hoztak létre, valószínûleg felbomlik. Ebben a
nagy csoportban túl sok érdek verseng, és a végén mindenki
megpróbálja majd a maga útját járni. Amikor egy terméknek
sok változata van, akkor nincs szabvány. Az üzletemberek
azonban szeretik a szabványokat, így ha ez a koalíció számos
ACE hardver-- és szoftver--sztenderdet állít elô, kevesebbet
fog eladni belôlük, mint a Next a saját számítógépeibôl.
Az IBM és az Apple furcsa házasságban él, amelyet a
félelem tart össze. Félelem attól, hogy mind az Apple, mind
az IBM elveszti befolyását a mikroszámítógépek piacán. Az
Apple részesedése a DOS-világhoz képest kicsi, és a
szoftverfejlesztôk a legnagyobb potenciális piacra szeretnek
dolgozni. Az IBM OS/2-je egyáltalán nem volt sikeres.
(Valószínûleg árván marad, ha az új IBM/Apple
objektum-orientált rendszer elkészül.)
A Sun terméke, a Solaris a cég Unix rendszerén alapul. K
idolgozott és kielégítôen stabil rendszer, beépített
hálózati és többfelhasználós képességekkel. A Sun piaca
kiterjed a technikai munkaállomásokra, a személyi
számítógépekkel nem nagyon foglalkoznak. A Sun sok mérnöki
szoftvert dobott piacra, amely segít ezeknek a gépeknek
betörni a technikai piacra. Az Egyesült Ållamokban a
személyi számítógépekre írt üzleti szoftverek nagy részét a
kiskereskedelem forgalmazza, s csak a bonyolult, drága
szoftvereket árusítják közvetlenül ügynökökön keresztül. A
Sun a kiskereskedelmi forgalmazás felé fordul. A Unix
szoftvert nehéz kezelni. (Kezelni, és nem csak használni!)
Bár a DOS képességei korlátozottak, mégis nagy elônye, hogy
a legtöbb ember össze tud állítani egy DOS gépet. A Unix
alatt futó gép összeállításához azonban szakemberekre van
szükség, s ez megnöveli a költségeket.
És ki fog nyerni? Az üzleti játékban nem mindig az nyer,
akié a legfejlettebb, legelegánsabb technológia, hanem az,
aki nagyobb háttérre tett szert, és aki a legjobban
alkalmazkodik a vevôk igényeihez. A következô egy-két évre a
pénzem egyharmadát a Microsoftra tenném, egyharmadát
budapesti ingatlanüzletbe fektetném, a maradék a zsebemben
maradna. Bill Gates versenyszellemû fônök, ért a
technológiához, és a Microsoft kizárólag a
mikroszámítógép--piacra dolgozik.
A fejlettebb grafikai chipek megjelenése a hardverpiacon
a számítógépek és a szórakoztató eszközök összeolvadását
eredményezi. Az elsô termékek ebben az évben kerülnek
piacra, igaz még igen kezdetleges képességekkel. Ez lesz az
út, amelyen a japánok betörnek a számítógéppiacra. ïk
nagyrészt memóriachipeket kínálnak, de az amerikai
vállalatok és a tajvani klón-gyártók adják el a legtöbb
számítógépet. A japánok uralják a világ
szórakoztató-elektronikai piacát, és komoly gyártási
tapasztalatokkal rendelkeznek. Elôreláthatóan, öt éven belül
több processzort adnak el t évékbe és videokészülékbe
építve, mint számítógépekben. Ezeknek a készülékeknek a nagy
része Japánból származik majd.
Viszlát!
@KBart Skrumeda@N